Щороку 24 травня у всіх слов’янських країнах
відзначають День слов’янської писемності і культури й урочисто прославляють
творців слов’янської писемності святих Кирила і Мефодія, які походили із
знатного і благочестивого роду й проживали в грецькому місті Солуні. Брати були
православними ченцями і слов'янську абетку створили в грецькому монастирі.Учені
вважають, що слов’янська писемність була створена в 9 столітті, приблизно в 863
році. Кирило, який з малих літ мав великий хист і досконало опанував всі науки
свого часу, а також вивчив багато мов, на основі грецької створив слов’янську
абетку. Він істотно змінив грецьку абетку, щоб більш точно передати слов’янську
звукову систему. Були створені дві абетки – глаголиця і кирилиця. У
середньовічній Європі слов’янська мова стала третьою мовою після грецької та
латинської, за допомогою якої поширювалося слово Боже. Двадцятирічна
просвітницька діяльність Кирила та Мефодія і їх учнів мала всеслов’янське значення:
вони підняли освіту і спільну культуру слов’янських народів на високий щабель,
заклавши тим самим основи церковнослов’янської писемності, фундамент усіх
слов`янських літератур. Крім
того, брати-греки переклали слов’янською мовою Євангеліє, Апостол і Псалтир. За
внесок святих Кирила і Мефодія в культуру Європи Папа Іван Павло II в 1980 році оголосив їх покровителями Старого континенту. День пам’яті цих святих як День
слов’янської писемності і культури почали святкувати в Болгарії ще в 19
столітті, а потім ця традиція перейшла і в інші країни: Україну, Білорусь, Молдову. Цікаві факти про
слов'янські мови та писемність:
- До слов'янських відносять кілька десятків сучасних мов, на яких говорять близько 440 мільйонів чоловік. Всі слов'янські мови мають приблизно 80% загального лексикону. Імовірно, предком сучасних слов'янських мов є праслов'янська мова, яка існувала приблизно в 2-1 столітті до н.е. Ніяких її письмових пам'яток не виявлено.